Захід пообіцяв змусити Росію заплатити за війну, однак це буде не так просто – NYT
![](https://bukvy.org/wp-content/uploads/2023/07/1-43-860x655.jpg)
Джерело: The New York Times
За інформацією експертів, конфіскація державних активів Росії, заморожених США та Європою, може порушити міжнародне право і створити небезпечний прецедент.
Сполучені Штати та Європа місяцями б’ються над питанням, як оплатити відновлення України після війни. Оскільки Росія руйнує міста, заводи та інфраструктуру в Україні, оцінені витрати зросли до 500 мільярдів доларів, а деякі експерти називають цифри до 1 трильйона доларів.
Одним із рішень для відбудови України стала думка, змусити Росію заплатити за це.
Проте експерти не впевнені. що це рішення буде правильним оскільки, на їхню думку, воно, ймовірно, порушить міжнародне право і потенційно створить небезпечний прецедент для країн, які можуть заволодіти активами інших.
З початку повномасштабного російського вторгнення західні країни заморозили понад 330 мільярдів доларів активів російського Центрального банку, які зберігаються за кордоном.
Лідери країн G7, найбільших економік світу, цього місяця заявили, що заморожені активи “залишатимуться нерухомими, доки Росія не заплатить за шкоду, яку вона завдала Україні”. Водночас вони визнали необхідність створення міжнародного механізму відшкодування збитків, збитків або шкоди, спричинених російською агресією.
Оскільки основна частина суми, понад 217 мільярдів доларів, заморожена в Європейському Союзі, президента Єврокомісії Урсула фон дер Ляєн пообіцяла минулого місяця під час конференції, присвяченої відбудові України, представити до літніх канікул законний спосіб використання ці російські активи на користь України.
Але її заява викликала занепокоєння серед офіційних осіб блоку та дипломатів, які брали участь у місяцях обговорень цієї ідеї та визнали її дедалі складнішою.
Експерти кажуть, що прямий арешт російських державних активів несе значні юридичні та фінансові ризики.
Відповідно до міжнародного права, активи можуть бути конфісковані шляхом голосування в Раді безпеки ООН, рішення Міжнародного суду або післявоєнної угоди. Жоден із цих варіантів не виглядає дуже ймовірним.
Росія, член Ради безпеки, накладе вето на будь-яке голосування там. Жодної угоди неможливо досягти, поки ще триває війна. І жодна справа не була передана до суду, а якби вона була, міжнародне право виступає проти конфіскації активів російського Центрального банку, дії, яка була б порушенням його суверенітету, вважають експерти з права.
“Щоб уникнути ризиків для однієї юрисдикції, це має бути добре продуманий, скоординований і організований крок між західними країнами. І це важко отримати. Основна проблема полягає в тому, що активи центрального банку вважаються священними. Йдеться про державний суверенітет”, — сказав Дуглас А. Редікер, старший науковий співробітник Інституту Брукінгса у Вашингтоні.
У Сполучених Штатах міністерка фінансів Джанет Єллен заявила Конгресу минулого місяця, що конфіскація російських активів, заморожених у Сполучених Штатах, ймовірно, потребуватиме змін в американському законодавстві.
У конфіденційній доповіді, з якою ознайомилася The New York Times, європейські посадовці зазначили, що “немає жодного надійного правового шляху, який би дозволяв конфіскацію заморожених або знерухомлених активів лише на підставі того, що ці активи перебувають під обмежувальними заходами ЄС”.
Оскільки варіантів стало для відшкодування коштів стало менше, Європейська комісія, зосередилася на варіанті, який вона вважає найбезпечнішим.
Остання ідея полягає в тому, щоб використати прибутки, отримані європейськими фінансовими компаніями, які тримають активи, і направити ці прибутки в Україну. За даними Комісії, цей варіант може генерувати близько 3 мільярдів євро на рік.
Таким чином, сума спочатку заморожених російських активів не вплине на випадок, якщо колись їх доведеться повернути.
Більшість заморожених активів зберігає Euroclear, велика брюссельська фінансова компанія, яка є важливою частиною фінансових ринків і займається міжнародними транзакціями та зберіганням активів для центральних банків і глобальних комерційних банків.
Через санкції доходи, пов’язані з активами, не можуть повернутися до Росії. Натомість гроші від цих транзакцій накопичувалися на балансі Euroclear, збільшивши їх приблизно на 125 мільярдів євро з початку війни.
Згідно з нормативними вимогами, Euroclear інвестувала додаткові гроші та заробила близько 1,7 мільярда євро за перше півріччя, повідомила компанія минулого тижня.
За нормальних обставин компанія вирішила б, що робити з цими грошима. Але враховуючи невизначеність, спричинену війною, правління компанії заявило, що вирішило відкладати ці прибутки.
Euroclear заявила, що стурбована мінімізацією потенційних юридичних, технічних та операційних ризиків, які можуть походити від пропозицій Комісії.
Прибуток компанії вже оподатковувався Бельгією, де вона розташована, згідно з чинним законодавством, принісши близько 111 мільйонів доларів, які прем’єр-міністр Александр де Кроо пообіцяв перерахувати Україні.
Але пропозиція Єврокомісії суттєво збільшить відрахування від прибутку, тим самим збільшивши те, що може бути передано Україні.
Крім того, деякі колишні посадовці адміністрації Байдена запропонували творчо використати заморожені активи Росії, щоб вони могли принести користь Україні, не передаючи їх безпосередньо.
Одна з ідей, яку висунув Дейліп Сінгх, колишній заступник радника з національної безпеки з питань міжнародної економіки, полягає в тому, щоб розмістити знерухомлені активи на депозитний рахунок, який Україна може використовувати як заставу для нових облігацій, які вона може випустити.
Та навіть ця ідея Європейського Союзу, яка, за словами Комісії, зменшить правові та фінансові ризики для Європи, викликала занепокоєння з боку Європейського центрального банку та деяких країн блоку, які закликали до більш обережного підходу.
У зв’язку з тим, що літній термін минув, будь-яку пропозицію щодо нового закону про використання російських активів було відкладено на осінь.
Хоча прибутки Euroclear, які будуть оподатковуватися, не належать Росії, офіційні особи стурбовані можливістю зашкодити репутації євро та надіслати сигнал іноземним інвесторам, що їхні гроші не в безпеці в Європі.
Проте Єврокомісія стверджувала, що ризик був уже прийнятий, коли союзники України вирішили заморозити російські активи, і що згідно із запропонованим планом ці активи залишаться недоторканими та потенційно можуть бути повернуті в майбутньому, захищаючи Європу від будь-яких судових дій з боку Росії.
Оподаткування прибутку, отриманого від інвестування активів, “не повинно вплинути на фінансову стабільність Союзу”, – написали європейські посадовці в конфіденційній доповіді, і “значно зменшить правові ризики”.
- 20 липня після зустрічі глав МЗС у Брюсселі заступник міністра закордонних справ Польщі Павел Яблонський заявив, що підтримка України та держав-членів Європейського Союзу, котрі несуть витрати на тлі російської агресії, має фінансуватися Росією.
- Європейська служба зовнішніх справ розробила план, який передбачає низку зобов’язань стосовно безпеки, які ЄС може взяти перед Україною.
Станом на 22:00 в суботу, 7 вересня, за поточну добу по всій лінії фронту відбулося 168 бойових зіткнень.
Глави зовнішніх розвідок Великої Британії та США попередили, що міжнародний світовий порядок “під загрозою, якої ми не бачили з часів холодної війни”.
Директор ЦРУ Вільямс Бернс розповів про перспективу спалаху ядерної війни на початку повномасштабного вторгнення Росії в Україну.
Португалія активно лобіює приєднання України до Європейського Союзу і хоче, щоб блок почав готуватися до можливого вступу.
Сьогодні вдень, 7 вересня, російські окупанти завдали ударів керованими авіабомбами по Харкову та селищу Мала Данилівка Харківського району. Є поранені.